Дълбокият спад в промишленото производство в еврозоната в края на миналата година подчерта мащаба на предизвикателството, пред което секторът ще се изправи през 2020 година.
Спадът от 2,1% - най-големият за почти четири години - поражда съмнения за значим отскок от инерцията. Икономиката едва се разшири през четвъртото тримесечие, а перспективите в началото на годината бяха снижени заради заплахата от коронавируса.
Докато някои рискове намаляха, след като САЩ и Китай постигнаха съгласие за търговска сделка и след като Великобритания напусна Европейския съюз без големи сътресения, заразата на коронавируса тласна света към нова криза. Компаниите са затворили фабрики и предупреждават за прекъсване на доставките, пишат авторите на Bloomberg.
Европейската централна банка е в голяма степен на готовност. Главният икономист Филип Лейн каза по-рано през седмицата, че икономиката може да преживее "доста сериозен краткосрочен удар". Президентът Кристин Лагард пък посочи, че политиците внимателно следят за по-широко въздействие.
Част от спада на индустриалното производство през декември може да се дължи на временни фактори. През последните месеци Франция беше засегната от стачки и протести, докато "потъването" на първата икономика в еврозоната - Германия, е отчасти свързано с въздействието на празничните дни върху строителството.
Дори преди епидемията на коронавируса се очакваше еврозоната да нарасне само с ниските 1,1% през тази година. ЕЦБ ще актуализира тази прогноза през месец март. Предвид новите предизвикателства, макар и малък, този растеж е необходим, но и поставен под въпрос.
Тъй като индустрията в региона приключи 2019 година на много слаба основа, балансът на рисковете към перспективите за 2020 година остава ясно наклонен към низходящ край - това вероятно ще накара ЕЦБ да подхожда по-предпазливо, коментират анализаторите на Bloomberg.